רגילת הגינה (purslane ,oleracea Portulaca, ריג'לה) היא צמח חד-שנתי ממשפחת הרגלתיים הנפוצה ברחבי העולם כירק עלים למאכל בני אדם ובעלי חיים. רכיבי הצמח בעלי ערך תזונתי גבוה מאד ותכולת חלבונים ופחמימות יכולה להגיע עד לרמה גבוהה של 19 ו70- אחוז מהמשקל היבש בהתאמה, בתלות במליחות מי השקיה ומועד הקציר. בנוסף, רגלת הגינה מכילה רמה גבוהה מאד של חומצת שומן, מתוכם ראויה לציון אומגה3- המהווה כ60%- מכלל חומצות השומן בעלים ומגיעה ל200-400- מ"ג ל100- גרם משקל טרי, הרמה הגבוהה ביותר שנמצאה עד כה בצמחים.
מחקר
כמהת המדבר כמהת שמשון ( boudieri Terfezia) היא פטרייה תת קרקעית הגדלה באופן טבעי בקרקע חולית ובאדמות קלות של הנגב בישראל. הפטרייה גדלה בסימביוזה עם שורשי הצמח שמשון יושב (sessiliflorum Helianthemum). צמח זה מותאם למחייה באזור רמת נגב השחון שכמות הגשמים בו כ70- מ"מ/שנה בממוצע. בטבע נמצאו שלושה סוגים של הפטרייה ובמחקרנו פיתחנו סמנים גנטיים לטיפוסים האלו, ועל פיהם ניתן לזהות את תת המין של הפטרייה. בתנאים טבעיים, הפטרייה מפתחת גופי פרי תת קרקעיים באביב המוקדם וגוף הפרי נחשב למעדן ופודה מחירים גבוהים בשווקים (300-800 ש"ח/ק"ג). בנוסף, בשנים האחרונות התפתח ענף תיירות סביב איסוף הפטרייה מן הבר.
בחינת זני שרי ועגבנייה ברמת נגב, לאיתור זנים בעלי פוטנציאל יבול גבוה בהשקיה במים מתוקים ו/או מליחים וכן איכות טעם וחיי מדף, שיוכלו להיות זנים מסחריים בשטחי חקלאי רמת נגב.
ניסוי זה הוא חלק ממספר ניסיונות המתבצעים במו"פ רמת נגב שמטרתם להרחיב את סל המוצרים ליצוא מאזור פיתחת ניצנה. כיום, קישוא צהוב מיוצא לאירופה ביצוא אווירי בין החודשים אוקטובר לפברואר.
לאור רגישותו של הקישוא לאחסון ממושך בתנאי צינה אין משלוחים ימיים של מוצר זה מישראל. מטרות הניסוי: 1. בחינת זנים שונים של קישוא צהוב בגידול בשתי איכויות מים הקיימות ברמת נגב. 2. בחינת שיטות שונות לשיפור חיי המדף של הקישוא הצהוב על מנת לאפשר משלוח ימי של מוצר זה.
בחינת זני חצילים פרטנוקרפים, לגידול בתנאי רמת נגב בשתילה סתווית, בהשקיה בשתי איכויות המים הקיימות באזור רמת הנגב, מים מתוקים ומים מליחים-4EC.
בחינת זני קישואים חדשים וותיקים, לגידול בתנאי רמת נגב בשתילה חורפית, בהשקיה בשתי איכויות המים הקיימות באזור רמת הנגב, מים מתוקים 1.5EC ומים מליחים 4EC.
בבואנו לחפש גידולים חקלאיים המתאימים לגידול באזור רמתנגב, בחרנו לבחון זני תות שונים, בשיטת התות התלוי,בשתילה סתווית, במטרה לזהות זנים בעלי יכולת הנבה גבוהה, בכדי לגוון את סל המוצרים האפשריים של חקלאי רמת נגב. התות זקוק למים בעלי רמת מליחות נמוכה ביותר, כלומר מי שתיה שמקורם מהתפלה. ברמת נגב שוררים תנאי אקלים אידיאליים לגידולתות,(קיץ קריר,חורף קר אך עם קרינה גבוהה) ואנו רוצים לבחון מגוון רחב של זנים בכדי להתאים את הזן המתאים ביותר לאזורנו. מטרת המחקר: לבחון מגוון המתאימים ביותר לאזור רמת הנגב.
הדוח מסכם ניטור גורמי מחלה במדגים, וחובר השנה לדוח של הקמת המערך ההיסטולוגי, שכן האבחון ההיסטולוגי מוסד במידה רבה ומהווה כלי אבחוני שיגרתי במעבדה. ההיסטולוגיה משמעותית באבחון דגים בכלל ודגי נוי בפרט, שכן המידע על מחלות דגי נוי מצומצם ותופעות בריאותיות חדשות שאינן מוכרות מופיעות לעיתים תכופות במדגי דגי הנוי בנגב-ערבה. לאבחון מקרי תחלואה שלא תוארו בעבר דרושים מגוון כלים לתיאור מקיף של הבעיה והבנתה. במהלך ,3173 נבדקו במעבדה 68 מקרים מ77- חוות דגים ברמת הנגב ובערבה )מעודכן עד 71 לדצמבר(.
המין החד שנתי סליקורניה מאד רגיש למחלות נוף, בוטריטיס וכשותית וכן רגיש למחלות קרקע, פיתיום ריזוקטוניה ופוזריום. מטרת המחקר היא לבחון אפשרות להפחתת נזקי בוטריטיס באמצעים אגרוטכניים בלבד או בשילוב עם פונגיצידים.
מחלת הפוזריום בבזיל (Fusarium oxysporum sp. basilici) מועברת בקרקע ובהפצה אווירנית. בשנים האחרונות הולכת וגוברת הנגיעות במחלה זו בשטחי גידול הבזיל ברמת נגב. המחלה מופיעה בעיקר במזרעים הראשונים בתחילת העונה, ובסוף העונה - כאשר הטמפרטורות מתונות, ובקיץ פוחתהנזק. מרבית הזנים התאילנדים רגישים למחלה, והנזק שהיא מסבה להם עלול להיות כבד. גם הזן רחוב,הנחשב זן סביל לפוזריום, נפגע ממנה וחווה תמותת ענפים וצמחים שלמים. במבחן זנים במשק חקלאי בכמהין,המיישם ממשק חקלאי אינטנסיבי ליצוא, נבחנו תשעהזנים,שביניהם גם כמה זנים תאילנדים, בשטח המאולח בפוזריום.